(untitled) (Світ фінансів, 2020)
Вступ. Стабільний економічний розвиток України потребує перегляду орієнтованої на експорт стратегії забезпечення енергетичної безпеки, аналізу шляхів переходу до повного та часткового впровадження відновлювальних джерел енергії (ВДЕ). Мета – оцінити вплив впровадження ВДЕ на розвиток національної економіки, забезпечення енергетичної безпеки за умов обмеженості традиційних енергетичних ресурсів та недостатньої диверсифікованості їх постачальників. Результати. Досліджено структуру українського енергоспоживання, економічні ризики у задоволенні енергетичних потреб країн в умовах політичних конфліктів із країнами-експортерами енергоресурсів, вплив обсягів експорту традиційних ресурсів на рівень енергетичної безпеки країни. Проведено дослідження еволюції поняття “енергетична безпека”. Проаналізовано зміни в структурі виробництва електроенергії країн-членів ОЕСР. Встановлено неефективність експортоорієнтованих планів задоволення енергетичних потреб. Досліджено процес кліматичних змін у результаті використання традиційних ресурсів, що несе в собі низку соціально-економічних наслідків, які впливають на основні галузі промисловості, сільськогосподарську діяльність, здоров’я населення, якість навколишнього середовища. Основні негативні наслідки зміни клімату відчує сільське господарство за рахунок зменшення обсягів врожаїв, збільшення рівня смертності худоби, поширеності шкідників і захворювань. Висновки. Країнам, які не володіють значними запасами викопних енергетичних ресурсів, з метою зменшення залежності від їх імпорту, забезпечення енергетичної безпеки, зменшення емісії парникових газів і загального поліпшення екологічної ситуації необхідно розвивати процес національної енергетичної трансформації, а саме перехід (заміщення) вуглецевої енергетики на відновлювану на основі розробки теоретико-методичних підходів та обґрунтування етапів переходу.