(untitled) (Світ фінансів, 2021)
Вступ. Теорія суспільних фінансів у своїй основі має глибинні філософські питання, а тому вибудовується на базі досягнень політичної економії, державознавства, домінуючих філософських доктрин, які пояснюють процеси буття, свідомості та закономірностей їх розвитку. Мета – дослідити філософські основи фінансової науки у контексті відмінностей поглядів західної теорії суспільних фінансів, та сучасної вітчизняної фінансової науки, яка досі частково дотримується світоглядних підходів радянської фінансової школи. Методи. У роботі використано методи порівняння, логічного аналізу та абстрагування. Результати. Розглянуто ключові філософські проблеми та їх вплив на теорію суспільних фінансів. З’ясовано роль матеріального та ідеального начал для суспільних фінансів. Встановлено відмінності метафізичного та діалектичного підходів до трактування фінансових феноменів. Окреслено наслідки протистояння раціоналізму й емпіризму для фінансової науки. Розкрито переваги й обмеження застосування індуктивного та гіпотетико-дедуктивного методів. Досліджено роль верифікації та фальсифікації як способів перевірки істинності наукового знання. Виявлено відмінності онтологічних, гносеологічних та епістемологічних акцентів західної та вітчизняної теорії суспільних фінансів. Встановлено певну альтернативність діалектики та формальної логіки як дослідницьких парадигм. Вказано на недоліки надмірної орієнтації вітчизняної науки на намагання формулювання понять і категорій у стилі філософського есенціалізму, загалом відкинутого на Заході. Показано переваги та обмеження історичного підходу у дослідженні суспільних фінансів. Висновки. Доведено, що дослідницьку основу теорії суспільних фінансів має становити дотримання чіткої послідовності у філософській тріаді: діалектика – логіка – метафізика. Зазначено, що перспективи розвитку вітчизняної фінансової науки лежать у площині імплементації філософсько-методологічних надбань західної науки зі збереженням вітчизняної ідентичності.