The World of Finance scientific journal was founded in May 2004 by the Department of Finance of the Ternopil Academy of National Economy. In March 2021, the founder and publisher, Western Ukrainian National University, passed the state re-registration of the scientific journal “World of Finance” (certificate of state registration of mass media KV № 24739-14679PR dated March 23, 2021). The ISSN International Center (Paris) has included the scientific journal “World of Finance” in the international register of periodicals, assigning it the international standard number (ISSN) 1818-5754 (print) and 2415-3672 (online). According to the Order of the Ministry of Education and Science of Ukraine dated 28.12.2019 No. 1643, the journal is included in the List of scientific professional publications of Ukraine of category “B”. Therefore, it is possible to publish the results of dissertations for the degrees of Doctor and Candidate of Economic Sciences. The World of Finance scientific journal is intended for professionals interested in theoretical and applied problems of economics, finance, banking and insurance, accounting and taxation, public administration and management, financial management and international finance. The editorial board accepts scientific articles on topical issues. Submitted articles should contain the results of in-depth scientific research and justification of the scientific results obtained. Thematic orientation of the journal: economics, international economic relations, accounting and taxation, finance, banking, insurance and stock market, public management and administration, trade. Language of the manuscript: Ukrainian. Publication frequency: 4 times a year. DOI: https://doi.org/10.35774/sf Read More
DIGITAL FINANCIAL TECHNOLOGIES IN THE STRUCTURAL MODERNIZATION OF THE BANKING SYSTEM
Introduction. The digitization of the financial sector is one of the key factors in the transformation of modern economies and is causing profound structural changes in the functioning of banking systems. The active introduction of digital financial technologies is changing traditional models of financial intermediation, channels of interaction with customers, approaches to risk management, and competitive conditions in the financial market. In the context of global digital competition and European integration processes, the issue of structural modernization of the Ukrainian banking system, taking into account institutional, economic, and other challenges, is becoming particularly relevant. The рurpose of the article is to study the role of digital financial technologies in the structural modernization of the banking system and to identify the main directions of its transformation under the influence of digitalization. Results. The study found that digital financial technologies contribute to the expansion of remote service channels, the formation of platform banking ecosystems, and the improvement of operational efficiency and quality of financial services. At the same time, digitalization raises the issues of cybersecurity, regulatory adaptation, and digital risk management, which require coordinated decisions at the level of banking institutions and public policy. Conclusions. The theoretical significance of the results lies in deepening scientific understanding of the structural effects of the digitalization of the banking system, while the practical significance lies in the possibility of using the conclusions to improve regulatory approaches and strategies for the development of the banking sector. The generalized results confirm the feasibility of a systems approach to digital transformation as a prerequisite for enhancing the economic stability and competitiveness of the national economy.
digital financial technologies, banking systems, digitalization of the economy, structural modernization, economic stability.
CONSTRUCTION OF THE FLEXIBILITY INDEX FOR ARTIFICIAL INTELLIGENCE SYSTEMS IN THE CRYPTOCURRENCY MARKET
Introduction. The problem of assessing the adaptability of intelligent trading systems in conditions of extreme volatility of the cryptocurrency market is becoming increasingly relevant. Traditional financial metrics have limitations when auditing artificial intelligence systems, since they are retrospective and do not take into account the ability of algorithms to respond to structural market fractures. The purpose of the article is to develop methodological principles and a mathematical model of the index of flexibility of artificial intelligence systems for quantitative measurement of the ability of algorithms to self-regulate. Results. The main result of the article is the division of the index into three functional components: the coefficient of adaptation speed, the coefficient of resistance to volatility and the coefficient of capital preservation under stressful conditions. A mathematical apparatus for normalizing indicators using a sigmoidal function is proposed, which allows reducing multidimensional data to a single scale. An information-functional architecture for calculating the index in real time has been developed, consisting of four sequential stages: data aggregation, anomaly detection, component calculation, and decision execution. In the course of the study, the concept of “AI flexibility” was conceptualized as the ability to autonomously identify changes in the market regime and dynamically change strategies. Conclusions. The implementation of the index creates a basis for improving the quality of digital asset auditing and preventive risk management, allowing investors to identify “hard” models prone to overtraining. Further research will be aimed at empirically testing the model on historical crypto exchange data.
artificial intelligence, cryptocurrency market, flexibility index, financial risks, adaptability, investment management, volatility.
TRENDS IN THE DEVELOPMENT OF FINANCIAL TECHNOLOGIES ON A GLOBAL SCALE
Introduction. The current stage of development of the global financial system is characterized by widespread digitalization, which is the main driving force behind the transformation of financial institutions. The introduction of innovative solutions such as artificial intelligence, blockchain, and Big Data into the financial sector has brought a qualitatively new dimension to the functioning of financial markets and ensured a high level of financial service inclusivity. The global fintech industry is characterized by uneven coverage and the scale of digital transformation, and is also associated with the emergence of new challenges and threats. All of the above points to an objective need to study global experience in the development and operation of financial technologies. The purpose of the article is to analyze global trends in the financial technology market aimed at improving the quality of financial services for consumers and to systematize international experience in their implementation. Results. The key areas driving the global fintech industry have been identified; implementing these will enable financial companies to increase their competitiveness, boost profits, and improve the quality of financial services. An economic, statistical, and trend analysis has been conducted for each of the identified priorities for fintech companies. Priorities for the development of the fintech industry have been outlined for financial service providers in the context of changes in the technological environment of the financial market. Conclusions. The main directions for the development of fintech in the coming years have been summarized. It has been demonstrated that the domestic fintech market possesses sufficient human, resource, and technological potential. Its further development should take into account global trends and the implementation of positive international experience in introducing in-demand and effective financial innovations. In the context of the war in Ukraine, remote digital technologies, in particular based on artificial intelligence and its variants, may become priority fintech tools.
financial market, digitalization, financial system, financial innovation, financial services, financial technology (FinTech).
PROSPECTS OF CRYPTOCURRENCY IN UKRAINE AS A MEANS OF PAYMENT, ACCUMULATION AND STORAGE OF ASSETS
Introduction. In the context of the digital transformation of the economy and financial markets, cryptocurrencies are gaining increasing importance as an innovative financial instrument. The development of blockchain technologies, the spread of digital assets, and the transformation of financial relations have intensified the issues of legal regulation, security, and efficiency of cryptocurrency use. The purpose of the article is to determine the essence, theoretical foundations, and peculiarities of cryptocurrency circulation in the modern market, as well as the prospects for its use in Ukraine, particularly as a means of payment, accumulation, and asset storage under conditions of economic instability. Results. The essence and peculiarities of cryptocurrency functioning in the context of globalization and digitalization of financial markets are investigated. The main trends in the legal regulation of the cryptocurrency market are identified, and the current state of its development in Ukraine is analyzed. The advantages and risks associated with cryptocurrency use, including cyber threats, high volatility, and regulatory constraints, are substantiated. It is established that the spread of cryptocurrencies contributes to the development of financial technologies, investment attraction, and the expansion of international trade. The prospects for the expansion of cryptocurrency circulation in Ukraine are determined, particularly through the improvement of legislation and the development of the virtual assets market infrastructure. Conclusions. It is established that cryptocurrencies are becoming an important element of the modern financial system and an alternative instrument for payments, accumulation, and asset preservation. Despite existing risks and regulatory limitations, the development of the cryptocurrency market in Ukraine has significant potential. Further development requires the improvement of the regulatory environment and state supervision.
cryptocurrency, financial asset, blockchain technologies, cryptocurrency investment, virtual assets market, globalization of financial markets.
INVISIBLE BANKING AND EMBEDDED FINANCE 3.0: PARADIGMATIC TRANSFORMATION OF FINANCIAL SERVICES IN THE DIGITAL ECONOMY
Introduction. The rapid acceleration of the development of the global digital economy has caused a profound change in the paradigm of providing financial services, which calls into question the traditional understanding of banking institutions as independent institutions to which users turn consciously and directly, and causes their transition to decentralized, integrated into everyday banking processes. The purpose of the article is to develop a systemic theoretical framework for understanding invisible banking and Embedded Finance 3.0, analyze their technological, regulatory, and socio-economic dimensions, and identify key risks and contradictions accompanying the transformation of the financial sector. Results. The article investigates the fundamental transformation of financial services architecture driven by the convergence of Embedded Finance technologies, Agentic Artificial Intelligence, and next-generation Open Banking. The concept of “invisible banking” is revealed as a natural consequence of the evolution from a product-centric financial services model to a contextual, ambient financial infrastructure integrated into consumers’ everyday lives. The evolutionary trajectory from Bank 1.0 to Embedded Finance 3.0 is analyzed across technological, regulatory, and socioeconomic dimensions. The concept of Embedded Finance 3.0 is substantiated as the third evolutionary stage of embedded finance, characterized by the transition from data sharing to shared infrastructure and from passive integration to autonomous financial decision-making. The three-tier technological stack of the new paradigm – Data Fabric, Agentic AI, and API-first architecture – is characterized. The regulatory landscape is examined, including the evolution from PSD2 to PSD3/PSR and the Digital Identity 3.0 concept. The “invisibility paradox” is identified as the contradiction between the disappearance of the bank as a visible institution and the growth of its infrastructural significance. Conclusions. Key risks of the new model are systematized: commoditization of financial services, erosion of consumer trust, data privacy threats, deepening of the digital divide, and systemic cascading failures. Strategic recommendations are formulated for banks, FinTech companies, regulators, and the academic community.
invisible banking, Embedded Finance 3.0, open banking, agentic artificial intelligence, Banking-as-a-Service, digital transformation, contextual finance, PSD3, financial inclusion.
COMPARATIVE ANALYSIS OF REAL-WORLD ASSET TOKENIZATION PLATFORMS AS A METHODOLOGICAL BASIS FOR INSTITUTIONAL IMPLEMENTATION
Introduction. The institutional adoption of distributed ledger technologies is driving the transformation of real-world asset (RWA) tokenization from experimental solutions toward fullscale financial infrastructure. Leading global financial institutions view RWA tokenization as an instrument of long-term capital market modernization, the effectiveness of which is determined primarily by the quality and suitability of underlying platforms. At the same time, the contemporary tokenization landscape is characterized by fragmentation in terms of architecture, regulatory compliance, and institutional readiness, which complicates informed platform selection. The absence of a unified multicriteria framework for comparative platform assessment creates a methodological gap, particularly relevant for Ukraine amid the formation of a national virtual asset regulatory framework and its alignment with international standards. The purpose of the article is to develop a comprehensive methodology for evaluating tokenization platforms and to conduct a comparative analysis based on a multicriteria indicator system in order to formulate practical recommendations for implementation in the Ukrainian context. Results. This study presents a comprehensive comparative analysis of leading tokenization platforms, covering more than 32 platforms, including BlackRock BUIDL, Securitize, Ondo Finance, and Figure Technologies, with a combined transaction portfolio exceeding USD 60 billion. A multicriteria evaluation methodology based on an integrated Fuzzy AHP–TOPSIS model is developed, incorporating technical architecture, regulatory compliance, economic efficiency, and institutional adoption. Particular attention is given to Ethereum’s Layer 2 ecosystem, which enables scalability for institutional use cases. The results show that Ethereum dominates with a 58% share of the RWA market, while specialized networks such as Canton Network and Provenance provide stronger institutional compliance. The regulatory landscape analysis covers SEC/FINRA (USA), MiCA (EU), the DLT Act (Switzerland), MAS (Singapore), and Draft Law of Ukraine No. 10225-d “On Amendments to the Tax Code of Ukraine and Certain Other Legislative Acts of Ukraine Regarding the Regulation of Virtual Asset Circulation in Ukraine,” identifying critical gaps and opportunities for the Ukrainian market. Conclusions. The study confirms that the real-world asset tokenization market has reached the stage of institutional adoption and is rapidly evolving into a component of the global financial infrastructure. Ethereum’s dominance is complemented by the growth of specialized regulated networks and scaling through the Layer 2 ecosystem, ensuring the institutional viability of RWA tokenization. The proposed multicriteria platform evaluation model based on Fuzzy AHP–TOPSIS integrates technical, regulatory, and economic parameters into a unified methodological framework. Regulatory convergence across leading jurisdictions creates a window of opportunity for Ukraine to develop a MiCA-aligned tokenization implementation model. The findings have practical relevance for regulators, institutional investors, and market participants and provide a foundation for further research on integrating tokenized assets into the national financial system.
asset tokenization, distributed ledger, digital securities, smart contracts, Layer 2, regulatory compliance, blockchain infrastructure, institutional adoption, RWA.
INNOVATIVE TRANSFORMATION OF HEALTH INSURANCE IN UKRAINE
Introduction. Health insurance in Ukraine has been on the verge of significant changes in recent years. The growing needs of the population for quality medical services, the introduction of digital technologies and global trends in the healthcare sector stimulate the development of new insurance models that combine efficiency, transparency and accessibility. Innovative transformations in this sector include not only the digitalization of processes, but also the introduction of personalized insurance products, the use of Big Data analytics for risk assessment and cost optimization. Understanding these changes and their impact on the healthcare system of Ukraine is critically important for both state authorities and insurance companies and citizens, since not only the financial sustainability of the market, but also the quality and accessibility of medical services depend on this. The purpose of the article is to analyze innovative transformations of health insurance in Ukraine and determine their impact on the efficiency and accessibility of medical services. Results. The analysis of current trends in health insurance in Ukraine allowed us to identify the main areas of innovation: digitalization of insurance products, implementation of telemedicine, personalization of insurance programs based on Big Data and AI, development of corporate wellness programs, integration with the state eHealth system and application of Blockchain technologies. Systematization of these approaches showed that the combination of technological innovations, a personalized approach and integration with state platforms creates conditions for the formation of an effective, transparent and customer-oriented health insurance market, which increases the accessibility, quality and efficiency of medical services. Conclusions. The conclusions were drawn that the combination of technological innovations and a personalized approach in health insurance contributes to increasing the transparency, efficiency and accessibility of medical services. The implementation of electronic policies, digital platforms, telemedicine and remote services allows us to optimize customer service, reduce the time for processing insurance cases and provide convenient access to medical care. The use of Big Data analytics and AI allows for more accurate risk assessment, personalized insurance products, and cost forecasting, increasing the financial stability of the market and stimulating disease prevention. A comprehensive approach to evaluating innovations is proposed that takes into account technological, organizational, and regulatory aspects, including corporate wellness programs, integration with eHealth, and the use of Blockchain - technologies. This approach allows for the formation of a customer-oriented and modern health insurance market capable of providing a high level of quality of medical services and effective resource management.
health insurance, insurance products, innovations in insurance, digitalization of the insurance market, telemedicine, personalized insurance, corporate wellness programs, integration with eHealth, Blockchain in insurance, efficiency and accessibility of medical services.
FINANCIAL SUSTAINABILITY AS A COMPONENT OF FINANCIAL SECURITY OF TERRITORIAL COMMUNITIES IN WARTIME
Introduction. This article examines the theoretical foundations of the financial security of local authorities and approaches to structuring it. It sets out the advantages of adopting an analytical approach, within which the financial security of a local authority is understood through a combination of three distinct yet interrelated components: financial autonomy, capacity and resilience. The essence of a community’s financial stability as a component of its financial security is explored; this is characterised by the internal configuration of financial resources (budget revenue and expenditure, debt obligations) and the sensitivity of its financial position to the impact of external destabilising factors. The study also justifies the need to distinguish between the concepts of financial stability and financial resilience of a local authority. The purpose of the article is to establish the theoretical foundations of a local authority’s financial stability as a component of its financial security and to develop a methodology for assessing it. Methods. The study utilised general scientific methods of analysis, synthesis and generalisation to elucidate the essence of a local authority’s financial security and the role of financial stability within its structure; comparison to contrast academic approaches to the interpretation of local authorities’ financial stability; a systematic approach and grouping – to develop a system of indicators for assessing the internal and external dimensions of a community’s financial stability; and the tabular method – to present the results of testing the proposed methodology using communities in the Ternopil region as examples. Results. An analytical approach to structuring the financial security of a local authority has been substantiated, which involves identifying financial autonomy, capacity and sustainability as independent analytical components. The two-dimensional nature of a local authority’s financial sustainability is revealed, encompassing the internal dimension (the optimality of the budget’s revenue and expenditure structure, debt sustainability, and reserve capacity) and the external dimension (the sensitivity of the local authority’s financial position to security, macroeconomic and institutional factors). A system of indicators for assessing the financial sustainability of a local authority has been developed, comprising five groups of indicators. The proposed methodology was tested using the example of local authorities in the Ternopil region for the period 2020–2025, which demonstrated a deterioration in financial stability indicators following the start of the full-scale invasion and their gradual strengthening as the regional economy adapted to wartime conditions. Prospects. Further research should focus on developing a formalised toolkit for assessing the elasticity of local authorities’ budgetary indicators to the influence of external factors; the implementation of such a toolkit will become possible once a sufficient statistical database of observations has been accumulated.
financial security, financial stability, local authority, financial autonomy, financial capacity, local budget, martial law.
JUSTIFICATION OF THE EXPENDITURE PRIOIRITY INDEX IN UKRAINE’S WARTIME BUDGETARY POLICY
Introduction. The article examines approaches to prioritizing expenditures of the State Budget of Ukraine in the context of a war economy and limited fiscal space. The relevance of the topic is due to the fact that starting from 2022, the state finances of Ukraine have been operating in conditions of long-term military aggression, which has caused a significant transformation of budget priorities, a sharp increase in spending on the security and defense sector, and the need to simultaneously maintain funding for key social and state functions. The purpose of the article is to develop and verify the Expenditure Priority Index (BEPI) as a tool for quantitative ranking of functional expenditures of the State Budget of Ukraine. Results. Theoretical approaches to prioritizing budget expenditures were generalized, a system of evaluation criteria was formed, an integral BEPI index was constructed and its calculations were carried out for the main functional areas of State Budget expenditures. Using the index for analytical substantiation of budget decisions and optimization of the structure of public expenditures is proposed. Conclusions. The obtained ranking of functional areas of State Budget expenditures for the period 2020–2025 according to the integral index of expenditure priority demonstrated the patterns inherent in the state in wartime conditions and can serve as a basis for substantiating the redistribution of resources in the budget cycle of 2026–2027. First of all, the results confirm that the defense and security expenditures is an unalternative priority of budget policy in wartime. The second key priority is social protection and healthcare as stabilizing functions of the budget system. The next important priorities of budget policy are adequate financing of the state-wide functions of ensuring law and order, fiscal management, and institutional stability. Financing of education and the development of economic activity in wartime conditions appear to be less of a priority, but in the period of post-war recovery they acquire fundamental importance in order to restore the socio-economic development of Ukraine.
budgetary policy, expenditures, State budget, fiscal space, budget expenditure priority index.
PUBLIC INVESTMENT IN RURAL AREAS: CHALLENGES AND LIMITATIONS OF EUROPEAN PRACTICE
Introduction. Despite the positive experience of public investment, EU countries face a number of challenges due to a high level of bureaucratization and excessive focus on control by EU governing bodies, and on the other hand, the low level of institutional and financial capacity of rural areas, and the ability to absorb EU structural funds. The purpose of the article is to clarify the features and challenges of public investment in rural areas of the EU. Results. The features of public investments in rural areas were clarified. The financial instruments of cohesion policy and the common agricultural policy of the EU were analyzed. The financing, distribution and absorption of EU structural funds were studied. Conclusions. It was found that the biggest challenge to public investment in the EU is the low level of absorption of EU structural funds by member states due to low institutional and financial capacity at the national and local levels.
public investment, structural funds, common agricultural policy, cohesion policy.
FINANCING OF VOCATIONAL EDUCATION IN UKRAINE: TRANSFORMATION OF THE MODEL UNDER DECENTRALIZATION AND THE WAR ECONOMY
Introduction. In the context of decentralization and wartime economic transformation, the vocational education system in Ukraine plays an increasingly important role in ensuring labour market resilience and supporting economic recovery. The redistribution of financial responsibilities between levels of government, the expansion of institutional autonomy of vocational education institutions, and the growing demand for qualified labour have significantly changed the architecture of vocational education financing. At the same time, demographic losses, internal migration, and regional economic disparities caused by the war have intensified the need to reassess the effectiveness of the current financing model. The purpose of the article is to assess the current state of vocational education financing in Ukraine and to develop recommendations for improving its financial mechanisms under conditions of decentralization and wartime economic transformation. Results. The study demonstrates that decentralization has significantly increased the role of local budgets, which currently account for more than 96% of vocational education financing. However, this shift has not been accompanied by an increase in the sector’s priority within overall education expenditures. The findings highlight the need to integrate labour market indicators into funding allocation mechanisms, introduce corrective factors reflecting wartime regional disparities, enhance transparency of financial flows, and develop institutional mechanisms for business participation in co-financing vocational education.
vocational education; vocational education financing; decentralization; local budgets; labour market; dual education; financial autonomy of educational institutions.
SCIENTIFIC AND METHODOLOGICAL CONCEPTS OF PUBLIC FINANCE: RETROSPECTIVE AND CURRENT TRENDS
Introduction. In modern conditions, the science of public finance appears as a holistic, systematized doctrine that organically encompasses a number of economic, social, political, psychological, sociological, philosophical, and moral and ethical aspects. The emergence of the term “finance” in its modern sense in time (and this is primarily the XIV–XV centuries) coincided with the Renaissance, the ideology of which was characterized by the flowering of humanism and anthropocentrism, focusing attention on man as the highest social value. It is in the scientific works of that time that we find the origins of ideas about finance in general and public finance in particular, as a multifaceted sphere of personalized human motivations and interests, mediated, of course, by monetary and distributional relations. Currently, the science of public finance is a branch of knowledge that is rapidly and dynamically developing, synthesizing, in addition to purely financial and economic aspects, the multifaceted nature of political, philosophical, behavioral and other spheres and directions of social existence. Therefore, the study of the scientific and methodological basis for the formation and development of the theory and practice of public finance is extremely relevant and highly demanded in modern realities, given the need to maintain the stability of the financial system of Ukraine in the conditions of waging a full-scale war and countering the russian aggressor. The purpose of the article is researching basic theories and concepts that form the core of public finance, and analysis of modern scientific trends that have a direct impact on the development of the public finance sector in Ukraine. Results. The article describes the basic concepts of the political economy of public finance, among which the theory of public goods and the problem of the “stowaway”, the theory of fiscal exchange and the theory of public choice are highlighted. The current trends in the development of each of these theories are analyzed, and the emphasis is placed on the current trends in the development of the modern political economy of public finance in the context of the development of the new institutional theory, the theory of behavioral finance and quantum finance. The global and national problems are highlighted, the solution of which the modern science of public finance will work on. Conclusions. The political economy of public finances, offering tools for implementing the political will of all subjects of the modern democratic electoral process, which directly affects public welfare and financial stability in the state, now goes far beyond the purely formalized and mathematical analysis of public financial processes, positioning public finances primarily as the result of the systemic interaction of various interest groups (social, public, private, etc.). It not only examines public financial flows, but also explains how public authorities use public financial resources, taking into account possible political risks and dominant public interests.
public finance, political economy of public finance, concept, positive and normative approaches to the study of public finance, public goods theory, fiscal exchange theory, public choice theory, “free rider problem”, new institutional theory, behavioral finance theory, quantum finance.
ADMINISTRATION AS A COMPONENT OF EFFECTIVE PUBLIC DEBT MANAGEMENT
Introduction. Public debt administration today is critically important for ensuring the smooth fulfillment of debt obligations, transparency of financial transactions, and minimizing risks. The complexity of debt instruments, increased requirements for the institutional capacity of the state and the growing importance of creditor trust turn it into an independent and relevant component of effective public debt management. The purpose of the article is to theoretically substantiate the essence of administration as a component of public debt management and determine its role in ensuring the effectiveness of debt policy through the distinction between the strategic and operational levels and the systematization of the components of administration. Results. It is argued that public debt administration should be considered as a functionally autonomous component of public debt management, which ensures the practical implementation of strategic and tactical decisions of the state. It encompasses a set of regulated procedures, accounting, control, planning and legal actions aimed at timely servicing, repayment and monitoring of debt obligations, maintaining debt discipline and ensuring debt security. It is established that public debt administration includes accounting and registration, forecasting and planning, settlement and payment, information and analytical, control and monitoring and legal work. These components ensure timely servicing of debt obligations, risk reduction, increased transparency and maintenance of financial discipline, acting as an operational and functional mechanism for implementing strategic decisions of debt policy. Conclusions. It is substantiated that public debt administration is a functionally autonomous component of management, which ensures the practical implementation of strategic and tactical decisions. Its effectiveness determines the level of debt sustainability of the state, the quality of risk management and the transparency of debt policy, which creates the basis for macro-financial stability and increased investor confidence.
state debt policy, public debt management, public debt administration, debt operations, debt sustainability.
ОБЛІК, ОПОДАТКУВАННЯ І КОНТРОЛЬ: ТЕОРІЯ ТА МЕТОДОЛОГІЯ (аналітична записка за результатами Першої міжнародної науково-дискусійної платформи “Облік, оподаткування і контроль: теорія та методологія”, Тернопіль, ЗУНУ, 8 січня 2026 року) Аналітичну записку підготували: д.е.н., професор Оксана ДЕСЯТНЮК д.ю.н., професор Уляна КОРУЦ д.е.н., професор Валентина ПАНАСЮК д.е.н., професор Олена СОХАЦЬКА д.е.н., професор Олена ПТАЩЕНКО д.е.н., професор Аліна ЖУКОВСЬКА к.е.н., доцент Оксана ЧЕРЕШНЮК здобувач ступеня доктора філософії Вадим ШУХМАНН
CURRENT ISSUES OF THE NATIONAL ECONOMY DEVELOPMENT
MODELS OF PARTICIPATORY BUDGETING AND THEIR INTEGRATION INTO CONTEMPORARY BUDGET MANAGEMENT
Вступ. У сучасних умовах зростає потреба застосування інструментів бюджетного менеджменту, які спроможні сприяти підвищенню ефективності й справедливості використання бюджетних коштів, довіри громадськості до органів влади. У цьому контексті важливим є дослідження моделей учасницького бюджетування, їхніх функціональних характеристик та потенціалу інтеграції у практику бюджетного менеджменту в Україні. Мета – систематизувати теоретичні підходи до учасницького бюджетування, сформувати авторську типологію його моделей, обґрунтувати можливості їхньої інтеграції з метою підвищення ефективності, прозорості й легітимності бюджетного процесу. Результати. Досліджено, що учасницьке бюджетування є логічним наслідком еволюції демократичних засад бюджетного менеджменту та розширення ролі громадян у бюджетному процесі. Обґрунтовано типологію моделей учасницького бюджетування – плебісцитарну, деліберативну та асоціативну, що дає змогу систематизувати підходи до залучення громадськості та розкрити їхні змістові відмінності. Доведено, що зазначені моделі не є взаємовиключними, а можуть інтегруватися в межах комплексної моделі, яка забезпечує синергетичний ефект через поєднання безпосереднього волевиявлення, публічної деліберації та асоціативного посередництва. Визначено ключові функції учасницького бюджетування – інформаційно-просвітницьку, демократичної легітимації, стимулювання ефективності, сприяння справедливості та контрольну, реалізація яких залежить від інституційної якості механізмів участі та їхнього органічного включення у бюджетний процес. Висновки. Учасницьке бюджетування варто розглядати як інституціоналізований механізм демократизації бюджетного процесу, ефективність якого визначається якістю поєднання плебісцитарних, деліберативних та асоціативних підходів. Інтеграція цих моделей і реалізація ключових функцій учасницького бюджетування створюють передумови для підвищення обґрунтованості, справедливості, легітимності й результативності бюджетних рішень у системі бюджетного менеджменту. Introduction. In contemporary conditions, there is a growing need to apply budget management instruments capable of enhancing the efficiency and equity of public fund allocation while strengthening public trust in governmental institutions. In this context, the study of participatory budgeting models, their functional characteristics, and their potential for integration into the practice of budget management in Ukraine is of particular importance. The purpose of the article is to systematize theoretical approaches to participatory budgeting, to develop an authorial typology of its models, and to substantiate the possibilities of their integration in order to enhance the efficiency, transparency, and legitimacy of the budget process. Results. The study establishes that participatory budgeting represents a logical outcome of the evolution of democratic principles in budget management and the expansion of citizens’ roles in the budget process. A typology of participatory budgeting models – plebiscitary, deliberative, and associative – is substantiated, enabling the systematization of approaches to public engagement and the identification of their substantive differences. It is demonstrated that these models are not mutually exclusive and may be integrated within a comprehensive framework that produces a synergistic effect through the combination of direct voting mechanisms, public deliberation, and institutional mediation. The key functions of participatory budgeting are identified as informational and educational, democratic legitimacy, efficiency-enhancing, equity-promoting, and control functions, the implementation of which depends on the institutional quality of participation mechanisms and their organic incorporation into the budget process. Conclusions. Participatory budgeting should be considered an institutionalized mechanism for the democratization of the budget process, the effectiveness of which is determined by the quality of the combination of plebiscitary, deliberative, and associative approaches. The integration of these models and the realization of the key functions of participatory budgeting create preconditions for improving the substantiation, equity, legitimacy, and overall effectiveness of budget decisions within the system of budget management.
budget, budget management, participatory budgeting, participatory budgeting models, integrated participation model, budgetary democracy.
ECONOMIC EFFICIENCY OF DIGITAL TRANSFORMATION OF LOGISTICS PROCESSES
Вступ. Цифрова трансформація логістичних процесів передбачає інтеграцію сучасних інформаційних технологій у систему управління матеріальними, інформаційними та транспортними потоками. Використання цифрових платформ, систем управління ланцюгами постачання, технологій аналізу великих даних, автоматизованих складських комплексів і систем моніторингу транспортування сприяє підвищенню прозорості логістичних операцій, прискоренню обміну інформацією та покращенню координації між учасниками логістичних мереж. Завдяки цьому підприємства отримують можливість більш точно планувати логістичні операції, зменшувати витрати та підвищувати ефективність використання ресурсів. Мета – визначити основні детермінанти економічної ефективності цифрової трансформації логістичних процесів. Результати. Проаналізовано детермінанти економічної ефективності цифрової трансформації логістичних процесів. Визначено основні особливості цифровізації логістичних процесів та сформовано методичні положення щодо підвищення їхньої економічної ефективності. Висновки. Впровадження цифрових технологій змінює традиційні підходи до організації логістичних процесів, сприяючи підвищенню рівня інтеграції інформаційних, матеріальних і фінансових потоків. У результаті логістика трансформується з допоміжної функції управління у важливий стратегічний інструмент забезпечення конкурентоспроможності підприємств у сучасному економічному середовищі. Цифрова трансформація логістичних процесів є важливою передумовою підвищення економічної ефективності діяльності підприємств, оскільки сприяє оптимізації управління логістичними потоками, зниженню витрат і підвищенню якості логістичного обслуговування. Подальший розвиток цифрових технологій, їхнє системне впровадження у логістичну діяльність створюватимуть нові можливості для вдосконалення управління ланцюгами постачання та забезпечення сталого розвитку підприємств у сучасному економічному середовищі. Introduction. Digital transformation of logistics processes involves the integration of modern information technologies into the management system of material, information and transport flows. The use of digital platforms, supply chain management systems, big data analysis technologies, automated warehouse complexes and transportation monitoring systems contributes to increasing the transparency of logistics operations, accelerating information exchange and improving coordination between participants in logistics networks. Thanks to this, enterprises are able to more accurately plan logistics operations, reduce costs and increase the efficiency of resource use. The purpose of the study is to identify the main determinants of the economic efficiency of the digital transformation of logistics processes. Results. The presented work analyzes the determinants of the economic efficiency of the digital transformation of logistics processes. The main features of the digitalization of logistics processes are identified, and methodological provisions are formed to increase the economic efficiency of the digital transformation of logistics processes. Conclusions. The introduction of digital technologies changes traditional approaches to the organization of logistics processes, contributing to an increase in the level of integration of information, material and financial flows. As a result, logistics is transformed from an auxiliary management function into an important strategic tool for ensuring the competitiveness of enterprises in the modern economic environment. The digital transformation of logistics processes is an important prerequisite for increasing the economic efficiency of enterprises, as it contributes to the optimization of logistics flow management, cost reduction and improvement of the quality of logistics services. Further development of digital technologies and their systematic implementation in logistics activities will create new opportunities for improving supply chain management and ensuring sustainable development of enterprises in the modern economic environment.
logistics, efficiency, digital transformation, logistics process, digital logistics, economic determinants, economic efficiency.
SUSTAINABLE DEVELOPMENT REPORT OF THE ENTERPRISE: NECESSITY OF IMPLEMENTATION, ROLE AND PROBLEMATIC ASPECTS
Вступ. Наприкінці XX століття з’явилася нова парадигма розвитку суспільства – сталий розвиток, яка набуває великого значення в сучасних умовах, коли питання збереження людства стоїть на першому місці. Поєднання трьох компонентів сталого розвитку (економічного, екологічного та соціального) має неабиякий вплив на розвиток суб’єктів господарювання будь-якої країни. Економічна компонента сталого розвитку важлива з погляду використання та збереження природних ресурсів. Екологічна націлена на збереження природного середовища та тривалість життя. Соціальна компонента передбачає досягнення таких життєвих стандартів, які прийнятні для людського існування. Мета – проаналізувати нормативні акти щодо складання, подання й оприлюднення звіту зі сталого розвитку суб’єктами господарювання України та виокремити позитивні і проблемні аспекти. Результати. Розглянуто концепцію звітності зі сталого розвитку з обґрунтуванням причин її запровадження, значення та проблемних аспектів. Проаналізовано законопроєкт “Про внесення змін до Закону України “Про бухгалтерський облік та фінансову звітність в Україні” щодо запровадження звітності із сталого розвитку”. Виокремлено низку проблем, що стосуються методики складання та проведення обов’язкового аудиту звіту зі сталого розвитку. Висновки. Уряд України робить усе можливе щодо імплементації CSRD та ESRS у забезпеченні відповідності законодавства України у сфері складання, подання й оприлюднення звіту зі сталого розвитку. Як результат, на українських суб’єктів господарювання очікує трансформація звітності, яка має відкрити можливість залучати в більших обсягах європейські інвестиції, виходити на європейські ринки капіталу, отримувати якісну й неупереджену інформацію з метою оцінювання екологічних і соціальних аспектів та оцінки їх впливу на навколишнє середовище. Introduction. At the end of the 20th century, a new paradigm of social development emerged – sustainable development, which is of great importance in modern conditions, when the issue of preserving humanity is in the first place. The combination of three components of sustainable development (economic, environmental and social) has a significant impact on the development of economic entities of any country. The economic component of sustainable development is important in terms of the use and conservation of natural resources. The environmental component is aimed at preserving the natural environment and prolonging life. The social component involves achieving living standards that are acceptable for human existence. The purpose of the article is to analyze regulatory acts concerning the preparation, submission and publication of sustainability reports by Ukrainian businesses and to highlight positive and problematic aspects. Results. The concept of sustainable development reporting is considered, with justification of the reasons for its introduction, significance, and problematic aspects. The European legislation and the draft Law of Ukraine “On Accounting and Financial Reporting in Ukraine” regarding the introduction of sustainable development reporting was conducted, which showed that it is mandatory to prepare, submit, and publish a sustainable development report together with an audit opinion. A number of issues have been identified that need to be addressed in the near future, primarily concerning the methodology for compiling and conducting mandatory audits of sustainability reports. Conclusions. Thus, the Ukrainian government is doing everything possible to implement CSRD and ESRS in ensuring the compliance of Ukrainian legislation in the field of preparing, submitting, and publishing sustainability reports. As a result, Ukrainian businesses can expect a transformation in reporting, which should open up opportunities to attract more European investment, enter European capital markets, and obtain high-quality and unbiased information for the purpose of assessing environmental and social aspects and their impact on the environment. At the same time, we have identified a number of unresolved issues that need to be addressed in the near future.
reporting, sustainable development, components of sustainable development, non-financial reporting, sustainability report, EU Directives, CSDDD and CSRD, ESRS standards, sustainability report audit.
PROBLEMATIC ISSUES OF PUBLIC FINANCIAL PARTICIPATION IN THE DIGITAL ECONOMY: CONTENT ANALYSIS AND PROSPECTS
Вступ. Цифрова економіка є багатовимірним явищем, що поєднує технології, бізнес-моделі, соціальні практики та інституційні механізми, трансформуючи традиційні економічні процеси. Вона формує нові правила, стандарти та механізми координації, впливаючи на фінансову доступність і цифрову грамотність населення. В Україні розвиток цифрової економіки ускладнюють війна, внутрішня міграція та нерівномірний доступ до інфраструктури, що акцентує потребу в інклюзивних підходах. Незважаючи на прогрес у впровадженні державних і приватних цифрових сервісів, актуальною залишається проблема ефективного інституційного забезпечення, регулювання та безпечного використання технологій. Подальший розвиток цифрової економіки вимагає системного поєднання технологій, правового регулювання, освіти та співпраці держави і бізнесу для забезпечення стійкості, інклюзивності та соціальної справедливості. Мета – здійснити контент-аналіз наукових підходів до розуміння фінансової участі населення у цифровій економіці, визначити її структурні компоненти, інституційні передумови та бар’єри реалізації, систематизувати проблемні аспекти, сформувати практичні рекомендації щодо підвищення рівня фінансової інклюзії в цифровому середовищі. Результати. Контент-аналіз дав змогу визначити фінансову участь населення у цифровій економіці як багатовимірне явище, що охоплює використання цифрових фінансових сервісів, залучення до електронних платіжних систем, цифрового банкінгу та інших інструментів цифрових фінансів. Систематизовано основні бар’єри фінансової участі населення: інфраструктурні (нерівномірний доступ до інтернету та цифрових сервісів), інституційні (недосконалість регуляторного середовища), поведінкові (низький рівень довіри до цифрових фінансових інструментів), освітні (недостатній рівень цифрової та фінансової грамотності). Встановлено, що обмежена фінансова участь населення у цифровому середовищі знижує потенціал фінансової інклюзії та стримує розвиток цифрової економіки в Україні. Introduction. The digital economy represents a complex and transformative phenomenon that reshapes production, consumption, and financial interaction by integrating technological innovations, institutional frameworks, and social practices. In Ukraine, this issue acquires particular significance due to war-related disruptions, decentralization processes, and uneven regional development, which simultaneously stimulate the growth of digital services and pose barriers to equal financial participation. The purpose of the article is to conduct a content analysis of scientific approaches to understanding the financial participation of the population in the digital economy, to identify its structural components, institutional prerequisites and implementation barriers, and to systematize problematic aspects in order to develop practical recommendations for increasing the level of financial inclusion in the digital environment. Results. The conducted content analysis made it possible to conceptualize the financial participation of the population in the digital economy as a multidimensional phenomenon encompassing the use of digital financial services, engagement in electronic payment systems, digital banking, and other digital finance instruments. The study systematizes the main barriers to financial participation, categorizing them as infrastructural (uneven access to the Internet and digital services), institutional (imperfections of the regulatory framework), behavioral (low levels of trust in digital financial instruments), and educational (insufficient levels of digital and financial literacy). The findings indicate that limited financial participation of the population in the digital environment reduces the potential for financial inclusion and constrains the development of the digital economy in Ukraine.
digital economy, financial accessibility, digital literacy, financial inclusion, socio-economic challenges, institutional barriers, digital services.
CONCEPTUALIZATION OF THE ROLE OF BLOCKCHAIN TECHNOLOGY IN THE TRANSFORMATION OF FINANCIAL RELATIONS
Вступ. Сучасні фінансові відносини відбуваються не у відділеннях банківських установ, а онлайн, шляхом використання мобільних додатків для банкінгу. Вони засновані на застосуванні багатьох революційних технологій: від алгоритмів штучного інтелекту і до блокчейну, який також використовують для роботи з криптовалютами, що дає змогу керувати ними через блокчейн-гаманець. Однак інтеграція блокчейну в фінансову систему та банківські додатки вимагає концептуального розуміння цієї технології, тому необхідно концептуалізувати роль технології блокчейну у трансформації фінансових відносин. Мета – проаналізувати роль технології блокчейну у трансформації фінансових відносин, розробити власні рекомендації щодо інтеграції блокчейну в фінансовий сектор України. Результати. Проаналізовано динаміку зміни кількості користувачів блокчейн-гаманців за період 2012–2022 рр. Висвітлено проблеми інтеграції технології блокчейну у фінансові відносини. Обґрунтовано основну перевагу технології блокчейн над традиційними фінансовими інструментами. Визначено стан технології блокчейну в українській фінансовій системі. Висновки. Форми фінансових відносин тісно пов’язаніміж собою, вони формують фінансову систему, яка складається із сукупності всіх ланок. За останні роки відбулося експоненціальне зростання темпів використання технології блокчейну на ринку банківських та фінансових послуг. Технології блокчейну відіграють важливу роль у трансформації фінансових відносин як інструменту фінансової інклюзії, децентралізації фінансової діяльності та боротьби з соціальною нерівністю. Вони підвищують планку для діяльності банків, що призводить до монополізації ринку фінансових послуг найбільшими установами. Перспективи подальших досліджень полягають в аналізі ролі технологій блокчейну у фінансовій системі в цілому та її окремих ланках. Introduction. Modern financial relations often take place not in branches of banking institutions, but online, through the use of mobile banking applications. These applications are based on the application of many revolutionary technologies: from artificial intelligence algorithms to blockchain. Therefore, it is necessary to conceptualize the role of blockchain technology in the transformation of financial relations. The purpose of the article is to analyze the role of blockchain technology in the transformation of financial relations and develop our own recommendations for integrating blockchain into the financial sector of Ukraine. Results. The dynamics of changes in the number of blockchain wallet users for the period 2012–2022 are analyzed. The problems of integrating blockchain technology into financial relations are described. The main advantage of blockchain technology over traditional financial instruments is justified. The state of blockchain technology in the Ukrainian financial system is determined. Conclusions. The role of blockchain technology in the transformation of financial relations as a tool for financial inclusion, decentralization of financial activity and the fight against social inequality is determined. The prospects for further research are to analyze the role of blockchain technologies in the financial system as a whole and its individual links.
blockchain, financial system, financial inclusion, decentralization, households, market monopolization.
ANALYSIS OF THE STATE DOMESTIC GOVERNMENT BOND MARKET DURING THE FULL-SCALE WAR
Вступ. Ринок облігацій внутрішньої державної позики (ОВДП) є важливою складовою вітчизняної фінансової системи, особливо в умовах війни, яка зумовила необхідність трансформації усіх сфер життя країни, зокрема в контексті забезпечення потреб обороноздатності, вирішення гуманітарних проблем та пошуку додаткових джерел фінансування. ОВДП стали ключовим інструментом мобілізації внутрішніх фінансових ресурсів, що сприяє зменшенню залежності від зовнішніх запозичень і підтримує макрофінансову стабільність. Мета – дослідити функціонування ринку ОВДП в Україні в умовах повномасштабної війни, проаналізувати його структурні трансформації, чинники попиту, а також вплив на фінансову стійкість та боргову безпеку держави. Результати. Під час аналізу ринку ОВДП в Україні в умовах повномасштабної війни виявлено його ключові структурні, інституційні та поведінкові трансформації. Встановлено, що в 2022–2025 рр. ринок ОВДП став головним інструментом фінансування дефіциту державного бюджету, забезпечуючи понад половину обсягів внутрішніх запозичень. Незважаючи на провідну роль банківського сектору, у структурі власників ОВДП відбулося суттєве зростання частки фізичних осіб та небанківських фінансових установ, що засвідчує зміцнення довіри до державних боргових інструментів. Хоча динаміка дохідності ОВДП за досліджуваний період відрізнялася строкатістю значень, однак, у підсумку, стабілізація їх прибутковості в межах 16–18% корелює зі зниженням макрофінансової напруги. Доведено, що ринок ОВДП в умовах війни виконує роль як фіскального, так і стабілізаційного механізму, сприяючи підтриманню фінансової стійкості держави й мобілізації внутрішніх ресурсів. Висновки. В умовах повномасштабної війни ринок ОВДП став одним із ключових елементів фінансової архітектури України, забезпечуючи критично важливі потреби бюджету, насамперед у сфері оборони та гуманітарної підтримки. Структурні трансформації ринку ОВДП в аспекті зростання залученості фізичних осіб та бізнесу відображають консолідацію суспільства навколо ідеї фінансової підтримки держави. Цифровізація інвестиційних процесів, патріотична складова та розширення доступу до фінансових інструментів є найбільш вагомими неціновими чинниками впливу на попит на ОВДП. Introduction. The domestic government bond market (DGBM) is a vital component of Ukraine’s financial system, especially under wartime conditions that have necessitated the transformation of all spheres of national life. This includes meeting defense needs, addressing humanitarian challenges, and identifying additional sources of funding. DGBMs have become a key instrument for mobilizing internal financial resources, reducing dependence on external borrowing, and supporting macro-financial stability. The purpose of the article is to conduct a comprehensive analysis of Ukraine’s DGBM under full-scale war conditions, identifying key development trends, structural transformations, demand determinants, and the impact on financial resilience and debt security. Results. The analysis revealed that, under conditions of full-scale war, key structural, institutional, and behavioral transformations occurred in the domestic government bond (DGB) market. It was established that during 2022-2025, the DGB market became the primary instrument for financing the state budget deficit, accounting for more than half of the volume of domestic borrowings. Despite the leading role of the banking sector, the ownership structure of DGBs has shown a significant increase in the share held by individuals and non-bank financial institutions, indicating a strengthening of trust in government debt instruments. Although the dynamics of DGB yields during the studied period were characterized by considerable variability, ultimately the stabilization of profitability within the range of 16-18% correlates with a reduction in macro-financial tension. It has been proven that, under wartime conditions, the DGB market performs both fiscal and stabilization functions, contributing to the maintenance of the state’s financial resilience and the mobilization of domestic resources. Conclusions. Under the conditions of full-scale war, the domestic government bond market has become a crucial element of the country’s financial architecture, ensuring the critical needs of the state budget, primarily in the areas of defense and humanitarian support. Structural transformations of the GDB market, particularly the increased involvement of individuals and businesses, reflect the consolidation of society around the idea of financial support for the state. The digitalization of investment processes, the patriotic dimension, and the expansion of access to financial instruments represent the most significant non-price factors influencing demand for DGBs.
DGBM, domestic borrowing, DGBM ownership structure, DGBM yield, military bonds, DGBM demand, non-price demand factors, risks, tax incentives, liquidity, financial stability, digitalization.
THE MORTGAGE-BACKED SECURITIES MARKET IN UKRAINE: STRUCTURAL CHARACTERISTICS AND PROSPECTS
Вступ. Сучасна економіка України перебуває під впливом геополітичної нестабільності, військових ризиків та дисбалансів фінансової системи, що підвищує потребу у нових механізмах залучення капіталу та стимулювання економічного відновлення. У цьому контексті особливо актуальним стає розвиток ринку іпотечних цінних паперів, який у світі є важливим інструментом трансформації іпотечних кредитів у ліквідні активи, стабілізації банківської системи та залучення інвестицій. В Україні цей ринок перебуває на початковому етапі розвитку, обмежуючи можливості фінансування житлової відбудови та довгострокових інвестицій. Формування ефективного ринку іпотечних цінних паперів може стати ключовим інструментом підтримки післявоєнного відновлення, підвищення стійкості банківського сектору та розвитку фондового ринку. Мета – виявити структурні особливості та передумови формування ринку іпотечних цінних паперів в Україні, а також окреслити перспективи його розвитку з орієнтацією на світовий досвід. Результати. Визначено сучасний стан і ключові передумови розвитку ринку іпотечних цінних паперів України. Проаналізовано його структуру, нормативно-правове забезпечення та взаємозв’язок із ринком іпотечного кредитування. Результати підтверджують, що основна активність зосереджена в межах державних програм, що обмежує приватну участь. Оцінено роль державних інституцій у рефінансуванні іпотечних активів. Досліджено зарубіжний досвід, зокрема данську модель “covered bonds”, запропоновану як ефективний орієнтир для України. Висновки. Результати дослідження підтверджують, що розвиток ринку іпотечних цінних паперів в Україні має значний потенціал, однак його реалізація стримується низькою активністю у сфері іпотечного кредитування та залежністю від державних програм. На основі огляду зарубіжного досвіду формування ефективного ринку іпотечних цінних паперів обґрунтовано доцільність адаптації зарубіжної практики, що дало б змогу розробити стимулюючі механізми та підвищити темпи формування ліквідного конкурентного та стійкого ринку іпотечних цінних паперів. Introduction. The mortgage-backed securities market worldwide has become an effective instrument for transforming mortgage loans into liquid assets, thereby stimulating the development of the banking system and attracting investment. In Ukraine, such a market has not yet been established due to a combination of objective and subjective factors outlined in this article. The mortgage-backed securities market gains particular significance in the post-war recovery period, as it can facilitate the refinancing of mortgage loans while strengthening their social function. The purpose of the article is to identify the structural features and prerequisites for the formation of the mortgage-backed securities market in Ukraine, as well as to outline the prospects for its development based on international experience. Results. The current state and key prerequisites for the development of Ukraine’s mortgage-backed securities market have been identified. Its structure, regulatory framework, and interconnection with the mortgage lending market have been analyzed. The analysis confirmed a strong dependence of mortgage lending activity on state compensation programs, which hinders private refinancing initiatives. The mortgage lending market remains underdeveloped and insufficient to stimulate the refinancing of mortgage assets. Based on a review of global practices, potential incentive instruments suitable for implementation in the Ukrainian context have been identified. Conclusions. The development of the mortgage-backed securities market in Ukraine has considerable potential; however, its realization is constrained by low activity in the mortgage lending sector and a strong dependence on government programs. To establish an efficient market, the adaptation of international best practices has been justified, as this would enable the development of incentive mechanisms and accelerate the formation of a liquid, competitive, and sustainable mortgage-backed securities market.
mortgage-backed securities, mortgage securities market, mortgage lending, mortgage bonds, government guarantees, asset refinancing, securitization.
INTEGRATION OF THE SUSTAINABLE DIMENSION INTO THE FINANCIAL ASSESSMENT AND STRUCTURING OF INVESTMENT PROJECTS
Вступ. Сучасний етап розвитку світової економіки характеризується зростанням невизначеності, посиленням регуляторного тиску у сфері екології та соціальної відповідальності, а також трансформацією інвестиційних пріоритетів у напрямі довгострокової стійкості. У цих умовах інтеграція принципів сталого розвитку у фінансову систему перестає бути виключно етичним або репутаційним питанням і набуває стратегічного економічного значення. Особливу актуальність зазначена проблематика має для інвестиційних проєктів, фінансування яких пов’язане з високим рівнем ризиків, значними початковими вкладеннями та тривалим горизонтом окупності. Традиційні фінансові індикатори (NPV, IRR, WACC) не повною мірою відображають вплив ESG-факторів, що зумовлює необхідність удосконалення методології фінансової оцінки та структурування інвестиційних рішень. Мета – теоретично і методологічно обґрунтувати підходи до інтеграції сталого (ESG-) виміру у фінансову оцінку та структурування інвестиційних проєктів, що забезпечують адекватне врахування екологічних, соціальних і управлінських факторів у процесі ухвалення інвестиційних рішень, сприяють зниженню вартості капіталу, підвищенню довгострокової фінансової ефективності й інвестиційної привабливості проєктів. Результати. Досліджено проблематику інтеграції сталого (ESG-) виміру у фінансову оцінку та структурування інвестиційних проєктів в умовах трансформації фінансових ринків і зростання ролі нефінансових факторів в ухваленні інвестиційних рішень. Обґрунтовано обмеженість традиційних підходів до фінансової оцінки інвестицій, що не враховують екологічні, соціальні та управлінські чинники як фінансово матеріальні ризики та можливості. Розкрито теоретичні засади сталого інвестування та фінансову матеріальність ESG-факторів. Запропоновано методологічні підходи до інтеграції ESG-виміру у фінансову оцінку інвестиційних проєктів шляхом коригування прогнозних грошових потоків, ставки дисконту та структури капіталу. Проаналізовано прикладні аспекти використання ESG-підходів у практиці фінансування інвестиційних проєктів, зокрема через застосування інструментів сталого фінансування. Висновки. Доведено, що інтеграція ESG-факторів сприяє зниженню фінансових ризиків, оптимізації вартості капіталу та підвищенню інвестиційної привабливості проєктів у довгостроковій перспективі. Отримані результати мають практичну значущість для інвесторів, фінансових інституцій та розробників інвестиційних проєктів. Introduction. The current stage of the world economy's development is characterized by increasing uncertainty, heightened regulatory pressure in the areas of ecology and social responsibility, and the transformation of investment priorities towards long-term sustainability. Under these conditions, the integration of sustainable development principles into the financial system is ceasing to be solely an ethical or reputational issue and is acquiring strategic economic significance. This issue is particularly relevant for investment projects whose financing involves high levels of risk, significant initial investments, and a long payback period. Traditional financial indicators (NPV, IRR, WACC) do not fully reflect the impact of ESG factors, which necessitates the improvement of financial assessment methodology and the structuring of investment decisions. The purpose of the article is to theoretically and methodologically substantiate approaches to integrating sustainable (ESG) dimension into the financial assessment and structuring of investment projects, which ensure adequate consideration of environmental, social and governance factors in the investment decision-making process, contribute the reduction of the cost of capital, increasing long-term financial efficiency and the investment attractiveness of projects. Results. The theoretical foundations of sustainable investment and the financial materiality of ESG factors are disclosed. Methodological approaches for integrating the ESG dimension into the financial assessment of investment projects by adjusting projected cash flows, the discount rate, and the capital structure are proposed. Applied aspects of using ESG approaches in the practice of financing investment projects, particularly through the use of sustainable finance instruments, are analyzed. Conclusions. It has been proven that the integration of ESG factors contributes to the reduction of financial risks, optimization of the cost of capital, and increased investment attractiveness of projects in the long term. The obtained results are of practical significance for investors, financial institutions, and developers of investment projects.
sustainable development, ESG factors, investment projects, financial valuation, cost of capital, sustainable investment, financing structure.
THE INSTITUTIONAL STATUS OF THE CENTRAL BANK AS THE BASIS FOR EFFECTIVE MONETARY REGULATION
Вступ. У статті досліджено інституційний статус центрального банку як ключового фактора ефективного монетарного регулювання та підтримання макрофінансової стабільності в умовах ринкової економіки. Показано, що еволюція центральних банків від емісійних центрів до повноцінних органів монетарної влади зумовила необхідність чіткого визначення їхнього місця в системі державного управління. Мета – проаналізувати інституційний статус центрального банку як головний чинник ефективності монетарного регулювання в умовах сучасних економічних викликів. Результати. Встановлено, що інституційний статус центрального банку формується через поєднання правового, структурного, функціонального, персонального та фінансового вимірів. Визначено, що правовий статус закріплює пріоритет стабільності грошової одиниці, структурний вимір – місце центрального банку як верхнього рівня дворівневої банківської системи, а функціональний, персональний і фінансовий виміри забезпечують операційну незалежність. Доведено, що саме узгодженість цих складових забезпечує автономність центрального банку, його здатність реалізовувати монетарну політику та протидіяти політичному тиску. Визначено, що інституційний статус центрального банку є основою його суверенної ролі в економіці та реалізується через чотири фундаментальні функції. Проаналізовано особливості статусу Національного банку України на законодавчому рівні та відзначено головні суперечності, що виникають у процесі реалізації монетарної політики. Висновки. Сформований належним чином інституційний статус центрального банку є фундаментом стабільності грошової одиниці й ефективного державного впливу на економічні процеси через монетарне регулювання, оскільки забезпечує автономію в ухваленні рішень, запобігаючи неконтрольованій емісії та фінансуванню бюджетного дефіциту. Однак подальше удосконалення інституційної спроможності центрального банку у монетарній сфері потребує оптимізації законодавства і розвитку фінансового ринку. Introduction. The article examines the institutional status of the central bank as a key foundation for effective monetary regulation and maintaining macro-financial stability in a market economy. It is shown that the evolution of central banks from emission centers to full-fledged monetary authorities has necessitated a clear definition of their place in the system of public administration. The purpose of this article is to analyze the institutional status of the central bank as a key factor in the effectiveness of monetary regulation in the context of contemporary economic challenges. Results. It has been established that the institutional status of a central bank is formed through a combination of legal, structural, functional, personal, and financial dimensions. It is determined that the legal status establishes the priority of the stability of the monetary unit, the structural dimension is the place of the central bank as the top level of the two-tier banking system, and the functional, personal and financial dimensions ensure operational independence. It has been proven that it is the consistency of these components that ensures the autonomy of the central bank, its ability to implement monetary policy and counteract political pressure. It is determined that the institutional status of the central bank is the basis of its sovereign role in the economy and is implemented through four fundamental functions. The features of the status of the National Bank of Ukraine at the legislative level are analyzed and the main contradictions that arise in the process of implementing monetary policy are noted. Conclusions. A properly formed institutional status of the central bank is the foundation of the stability of the monetary unit and effective state influence on economic processes through monetary regulation, as it ensures autonomy in decision-making, preventing uncontrolled money issuance and financing of the budget deficit. However, further development of the central bank's institutional capacity in the monetary sphere requires not only legislative improvement, but also financial market development.
central bank, institutional status, monetary regulation, monetary policy, central bank independence, National Bank of Ukraine, money issuance, banking system.
REFORM OF PUBLIC INVESTMENT MANAGEMENT IN UKRAINE: RISKS AND CHALLENGES OF PRACTICAL IMPLEMENTATION
Вступ. Реформа управління публічними інвестиціями в Україні є надзвичайно актуальною в сучасних економічних та соціальних умовах. Наслідки війни та значні руйнування інфраструктури вимагають ефективного використання державних інвестиційних ресурсів для відновлення економіки та підвищення її стійкості. Водночас обмеженість державного бюджету, залежність від міжнародної фінансової допомоги та складність координації численних інвестиційних проєктів створюють низку ризиків і викликів для практичної реалізації реформ. Дослідження цих проблем дає змогу виявити ефективні підходи до планування, фінансування та контролю публічних інвестицій, що має безпосередній вплив на економічний розвиток країни та добробут її населення. Саме тому реформування системи управління публічними інвестиціями є важливою як для наукового аналізу, так і для практичної реалізації державної політики. Мета – проаналізувати ризики і виклики практичної реалізації реформи управління публічними інвестиціями в Україні та обґрунтувати напрями підвищення ефективності функціонування відповідної системи в умовах трансформаційних змін. Результати. Проаналізовано ключові елементи реформи управління публічними інвестиціями, зокрема запровадження Єдиного проєктного портфеля публічних інвестицій та нових підходів до пріоритезації інвестиційних проєктів. Виявлено основні ризики практичної реалізації реформи, серед яких інституційна спроможність органів публічної влади, якість підготовки проєктної документації, кадрові та аналітичні обмеження, а також нерівномірність регіонального розвитку. Висновки. Обґрунтовано, що успішність реформи управління публічними інвестиціями залежить від узгодженості стратегічних і бюджетних рішень, підвищення управлінських компетенцій та посилення прозорості інвестиційних процесів. Запропоновано напрями мінімізації ризиків реалізації реформи в контексті післявоєнного відновлення України. Introduction. Reforming public investment management in Ukraine is extremely relevant in the current economic and social conditions. The consequences of the war and significant infrastructure destruction require the effective use of state investment resources to restore the economy and increase its resilience. At the same time, the limited state budget, dependence on international financial assistance, and the complexity of coordinating numerous investment projects create a number of risks and challenges for the practical implementation of reforms. Research into these issues allows us to identify effective approaches to planning, financing, and controlling public investment, which has a direct impact on the country's economic development and the well-being of its population. That is why reforming the public investment management system is important both for scientific analysis and for the practical implementation of public policy. The purpose of the article is to analyse the risks and challenges of the practical implementation of public investment management reform in Ukraine and to justify ways of improving the efficiency of the relevant system in the context of transformational changes. Results. The article analyses key elements of public investment management reform, including the introduction of a unified public investment project portfolio and new approaches to prioritising investment projects. The main risks of practical implementation of the reform have been identified, including the institutional capacity of public authorities, the quality of project documentation preparation, personnel and analytical constraints, and uneven regional development. Conclusions. It is argued that the success of public investment management reform depends on the consistency of strategic and budgetary decisions, the improvement of management competencies, and the enhancement of the transparency of investment processes. Directions for minimising the risks of reform implementation in the context of Ukraine's post-war recovery are proposed.
public investment, public investment management, investment policy, reforms, Single Project Portfolio, post-war recovery.
WAYS TO REFORM THE TAX ON IMMOVABLE PROPERTY OTHER THAN THE LAND PLOT
Вступ. Перехід від оподаткування нерухомого майна за площею до його оподаткування за ринковою вартістю передбачено Національною стратегією доходів до 2030 року. Проте відсутність в Україні достатніх передумов для такого переходу може ускладнити проведення реформи, актуалізувавши питання удосконалення чинного податку на основі площі. Мета – проаналізувати проблеми в оподаткуванні нерухомого майна в Україні та визначити шляхи пом’якшення на основі використання досвіду ринкового калібрування неадвалорних майнових податків у країнах – нових членах ЄС. Результати. На основі порівняльного аналізу встановлено відмінності моделі податку на нерухоме майно від моделі плати за землю, а також від неадвалорних податків у країнах – нових членах ЄС. Виявлено такі проблеми в оподаткуванні нерухомого майна: визначення бази податку виключно за площею нерухомості, яка не калібрується з використанням коригувальних коефіцієнтів; застосування пільги у вигляді зменшення бази податку, яка надається незалежно від рівня доходів платників і є різною для різних типів об’єктів житлової нерухомості, ставлячи в нерівні умови їх власників; визначення на законодавчому рівні лише максимальної ставки податку, що призводить до її надмірного заниження в окремих громадах; невикористання низкою територіальних громад права диференціювати податкові ставки залежно від місця розташування та типів об’єктів нерухомості. Висновки. Доведено, що в Україні запроваджена найбільш архаїчна модель податку на нерухоме майно та обґрунтовано шляхи її удосконалення: перегляд підходів до надання податкової пільги; визначення на законодавчому рівні декількох ставок для різних категорій нерухомого майна, а також не лише верхньої, а й нижньої межі податкових ставок; запровадження коригувальних коефіцієнтів, які дають змогу відкалібрувати податок з урахуванням ринкових факторів. Introduction. The transition from taxation of immovable property based on area to taxation based on market value is provided for in the National Revenue Strategy until 2030. However, the lack of sufficient preconditions for such a transition in Ukraine may complicate implementation of the reform, making the issue of improving the current tax based on area more relevant. The purpose of the article is to reveal problems in immovable property taxation in Ukraine and identify ways to mitigate them based on the experience of market calibration of ad valorem property taxes in new EU member states. Results. The following problems in immovable property taxation have been identified: determination of the tax base solely on the basis of the area of the property, which is not calibrated using adjustment coefficients; application of a tax relief in the form of a reduction in the tax base, which is granted regardless of the income level of taxpayers and varies for different types of residential property; the determination at the legislative level of only the maximum tax rate, which leads to its excessive underestimation in some communities; the failure of a number of local communities to use their right to differentiate tax rates depending on the location and type of immovable property. Conclusions. It has been proven that Ukraine has introduced the most archaic model of immovable property tax, and ways to improve it have been substantiated: revising approaches to granting tax relief; establishing several rates for different categories of immovable property at the legislative level, as well as not only upper but also lower limits for tax rates; introduction of adjustment coefficients that will allow the tax to be calibrated taking into account market factors.
area-based tax on immovable property, ad valorem tax on real property, structural elements of the tax, market calibration of the tax, differentiation of tax rates, adjustment coefficients.
Вступ. Значущість дотримання боргової безпеки в умовах карколомного зростання державного боргу, погіршення його структури, звуження напрямів використання державних запозичень в умовах повномасштабної війни зумовлює необхідність привернення уваги до чіткого з’ясування чинників і загроз борговій безпеці держави. Водночас слід комплексно підходити до визначення зовнішніх і внутрішніх чинників, що впливають на боргову безпеку, а також численних ризиків, викликів і загроз у цій сфері. Тим більше, що стан / рівень боргової безпеки неодмінно відображається як на рівні фінансової безпеки держави загалом, так і її окремих складових, що потребує поглиблених досліджень зазначеної проблематики. Мета – проаналізувати існуючі підходи до з’ясування чинників і загроз борговій безпеці держави, cформулювати авторське бачення їхнього визначення. Результати. Досліджено підходи до з’ясування чинників і загроз борговій безпеці держави. На основі аналізу існуючих поглядів визначено перелік чинників і загроз борговій безпеці держави. Висновки. Чітке визначення чинників і загроз борговій безпеці уможливлює формування й реалізацію обґрунтованої боргової політики держави, забезпечення стійкості як фінансової системи, так і фінансової стабільності в країні загалом, ефективне використання внутрішніх і зовнішніх державних запозичень, недопущення дефолту, поліпшення боргових прогнозів, підвищення суверенних рейтингів. Introduction. The importance of maintaining debt security in the context of the rapid growth of public debt, deterioration of its structure, and narrowing of avenues for the use of government borrowing during a full-scale war necessitates attention to clearly identifying the factors and threats to the state’s debt security. In this regard, it is essential to take a comprehensive approach to determining the external and internal factors that affect debt security, as well as the numerous risks, challenges, and threats in this area. All the more so, since the state/level of debt security inevitably impacts both the overall level of the country’s financial security and its individual components. All of this requires in-depth research into this issue. The purpose of the article is to analyse existing approaches to identifying the factors and threats to the state’s debt security and to formulate the author’s perspective on their determination. Results. Approaches to clarifying the factors and threats to the debt security of the state are clarified. Based on the analysis of existing views, a list of factors and threats to the debt security of the state is determined. Conclusions. A clear definition of factors and threats to debt security makes it possible to form and implement a reasonable debt policy of the state, to ensure the stability of both the financial system and financial stability in the country as a whole, to effectively use internal and external government borrowings, to prevent default, to improve debt forecasts, and to increase sovereign ratings.
public debt, debt security, debt security factors, threats to debt security, debt policy.
COMPONENTS OF THE MECHANISM OF FINANCIAL SUPPORT FOR THE HOUSING MARKET
Вступ. Одним із пріоритетних напрямів відновлення економіки України в умовах повномасштабної війни та повоєнної відбудови є розвиток ринку житлової нерухомості. Державна підтримка визначає не лише стабільне функціонування цієї сфери, а й впливає на рівень соціально-економічного розвитку держави та добробут населення. З огляду на зазначене вище актуальність дослідження підтверджується об’єктивною необхідністю удосконалення механізму фінансового забезпечення ринку житлової нерухомості, зокрема в частині пошуку диверсифікованих джерел його фінансування, використання інноваційних фінансових інструментів та залучення інвестиційних ресурсів. Мета – дослідити сутність та ідентифікувати ключові компоненти механізму фінансового забезпечення ринку житлової нерухомості, а також окреслити перспективи їхнього використання в Україні в умовах повномасштабної війни та повоєнної відбудови. Результати. Визначено ключові компоненти механізму фінансового забезпечення ринку житлової нерухомості, серед яких: державне фінансування, інвестиційні ресурси, управління витратами, публічно-приватне партнерство, міжнародна фінансова допомога та доходи населення. Розкрито зміст кожної складової, її роль і взаємозв’язки у забезпеченні сталого розвитку житлового сектору. Висновки. Механізм фінансового забезпечення ринку житлової нерухомості має комплексний характер і базується на взаємодії державного, приватного та міжнародного капіталу. Його ефективність визначається збалансованістю джерел фінансування, інституційною підтримкою, а також впровадженням сучасних цифрових інструментів. Introduction. One of the priority areas for the recovery of Ukraine's economy in the context of full-scale war and post-war reconstruction is the development of the residential real estate market. The possibilities for its financial support and the need for state support in this area determine not only the stable functioning of the housing market, but also influence the level of socio-economic development of the state and the well-being of the population. In view of the above, the relevance of the study is confirmed by the objective need to improve the mechanism of financial support for the residential real estate market, in particular in terms of finding diversified sources of financing, using innovative financial instruments, and attracting investment resources. The purpose of the article is to study the essence, structure, and components of the mechanism of financial support for the housing market, as well as their characteristics in conditions of martial law and countering armed aggression. Results. The key components of the financial support mechanism for the residential real estate market have been identified, including: public funding, investment resources, cost management, public-private partnerships, international financial assistance, and household income. The content of each component, its role, and interrelationships in ensuring the sustainable development of the housing sector have been revealed. Conclusions. The mechanism of financial support for the residential real estate market is complex and based on the interaction of state, private, and international capital. Its effectiveness is determined by the balance of funding sources, institutional support, and the introduction of modern digital tools.
fhousing market, financial support, mechanism, investment resources, public funding, public-private partnership.
FINANCIAL RISKS IN THE AGRICULTURAL SECTOR: INSURANCE STRATEGIES AND DIGITAL TECHNOLOGIES IN THE CONTEXT OF EFFECTIVE USE OF HUMAN CAPITAL
Вступ. Сучасна агросфера функціонує в умовах постійної мінливості, де фінансові ризики набувають комплексного характеру та безпосередньо впливають на стабільність виробництва й конкурентоспроможність підприємств. Кліматичні коливання, колапси логістичних ланцюгів, волатильність цін на ресурси та поглиблення зовнішньоекономічної нестабільності погіршують передбачуваність фінансових результатів. За таких обставин традиційні механізми управління ризиками в аграрному секторі вже не забезпечують необхідного рівня захисту, що спонукає до пошуку більш гнучких та інноваційних підходів. Мета – визначити особливості фінансових ризиків в аграрній сфері з урахуванням впливу на ефективність людського капіталу сучасних цифрових технологій та стратегій страхування. Результати. Досліджено природу фінансових ризиків, що формуються в агросфері під впливом ринкових коливань, змін кліматичних умов і нестабільності ресурсного забезпечення. Акцент зроблено на пошуку дієвих страхових стратегій, здатних не лише зменшити ймовірність фінансових втрат, а й підтримати довгострокову стійкість аграрних виробників. Окрему увагу приділено цифровим інструментам, які сьогодні трансформують підходи до оцінювання ризикових подій, управління страховими портфелями та оперативної взаємодії між учасниками ринку. Висновки. За результатами дослідження сформовано методичний підхід до визначення особливостей ризиків в агросфері. Отримані результати підтверджують, що узгоджене застосування страхових механізмів і цифрових рішень є ключовою умовою мінімізації фінансових загроз та підвищення конкурентоспроможності аграрного сектору в умовах зростаючої невизначеності. Introduction. The modern agrosphere operates in conditions of constant variability, where financial risks acquire a complex nature and directly affect the stability of production and competitiveness of enterprises. Climatic fluctuations, collapses of logistics chains, volatility of resource prices and deepening external economic instability worsen the predictability of financial results. Under such circumstances, traditional risk management mechanisms in the agricultural sector no longer provide the necessary level of protection, which prompts the search for more flexible and innovative approaches. The purpose of the article is to determine the features of financial risks in the agricultural sector, taking into account the impact on the efficiency of human capital of modern digital technologies and insurance strategies. Results. The nature of financial risks that are formed in the agricultural sector under the influence of market fluctuations, changes in climatic conditions and instability of resource supply has been investigated. The emphasis is on finding effective insurance strategies that can not only reduce the likelihood of financial losses, but also support the long-term sustainability of agricultural producers. Special attention is paid to digital tools that today transform approaches to assessing risk events, managing insurance portfolios, and operational interaction between market participants. Conclusions. The study results have formed a methodological approach to identifying the characteristics of risks in the agricultural sector. The results obtained confirm that the coordinated use of insurance mechanisms and digital solutions is a key condition for minimizing financial threats and increasing the competitiveness of the agricultural sector in conditions of growing uncertainty.
financial risks, financial regulation, insurance, risk insurance, digital technologies, digital economy, digital transformation, financial instruments of insurance, financial instruments, digitalization.
FINANCIAL RISK MANAGEMENT OF CONSTRUCTION COMPANIES IN THE IMPLEMENTATION OF HOUSING POLICY IN THE CONTEXT OF GLOBAL INSTABILITY
Вступ. Житло є не лише “компонентом капіталу”, а ілліквідним, гетерогенним і колатеральним активом, що генерує системні ризики в умовах нестабільності. Інвестування має вирішальне значення для успіху будівельних проєктів, які є капіталомісткими та потребують великих обсягів ресурсів для досягнення цілей і завдань проєктного фінансування. Трансформація системи фінансового ризик-менеджменту вимагає переходу від макроекономічних моделей до мікрофундаментальних з урахуванням стрестестування сценаріїв, динамічного ціноутворення, торгу та хеджування. Мета – обґрунтувати теоретичний концепт інвестування проєктів житлового будівництва та задіяння фінансового ризик-менеджменту будівельних підприємств для підвищення безпековості діяльності будівельного сектору за умов глобальної нестабільності. Результати. Трансформація ризик-менеджменту будівельних підприємств можлива лише через інтеграцію макроекономічних моделей із наявним житловим сектором, мікроданими та кількісним аналізом фрикцій. Житлова політика потребує переходу до цілісної системи, де право на житло стає фінансовим і юридичним інструментом. Міжнародна координація, планування та регулювання земельних відносин забезпечать відновлення і стійку архітектуру. Громадські ініціативи інтегруються в ризик-менеджмент з дашбордами ризиків у Ukraine Investment Framework (UIF) для швидкої реакції інвесторів. Для будівельних підприємств за умов глобальної нестабільності важливо інтегрувати AI-моделі у ризик-менеджмент (прогнозування продажів, стрес-тести, PropTech); масштабувати хеджування опціонами для диверсифікації джерел інвестування; застосовувати моніторинг у реальному часі; сприяти інтеграції рентабельності в CRM з MLS для динамічного ціноутворення та AI-аналізу сигналів. Перспективи. Науково-пріоритетними напрямами досліджень є мікрофундаментальні моделі для оцінки ймовірності продажу житла, алгоритмічна фінансова диверсифікація портфеля об’єктів будівельних компаній, а також розробка стандартів оптимізації джерел фінансування залежно від рівня сегментації ринку житла. Трансформація фінансового ризик-менеджменту має сприяти переходу від пасивного моніторингу цін до активного управління кредитним каналом через мікродані, стрес-тестування та хеджування. Introduction. Housing is not just a “component of capital” but an illiquid, heterogeneous, and collateralized asset that generates systemic risks in an uncertain environment. Investing is crucial to the success of construction projects, which are capital-intensive and require large amounts of resources to achieve the goals and objectives of project finance. The transformation of the financial risk management system requires a shift from macroeconomic models to micro-fundamental ones, taking into account stress testing scenarios, dynamic pricing, trading, and hedging. The purpose of the article is to substantiate the theoretical concept of investing in housing construction projects and the use of financial risk management of construction enterprises to improve the security of the construction sector in the context of global instability. Results. The transformation of risk management of construction companies is only possible through the integration of macroeconomic models with the existing housing sector, micro data, and quantitative friction analysis. Housing policy needs to move to a holistic system where the right to housing becomes a financial and legal instrument. International coordination, planning, and regulation of land relations will ensure recovery and sustainable architecture. Civic initiatives are being integrated into risk management with risk dashboards in the Ukraine Investment Framework (UIF) for quick investor response. In the context of global instability, it is important for construction companies to integrate AI models into risk management (sales forecasting, stress tests, PropTech); scale option hedging to diversify investment sources; apply real-time monitoring; and promote the integration of profitability into CRM with MLS for dynamic pricing and AI signal analysis. Prospects. The research priorities include micro-fundamental models for assessing the probability of housing sales, algorithmic financial diversification of the portfolio of construction companies, and the development of standards for optimizing funding sources depending on the level of segmentation of the housing market. The transformation of financial risk management should facilitate the transition from passive price monitoring to active management of the credit channel through micro-data, stress testing, and hedging.
housing market, finance, project finance, household finance, investment, project investment, public-private partnership, digital technologies, financial innovation, stock market, security, government loan programs.
TAXATION OF CRYPTOCURRENCY: UKRAINIAN AND INTERNATIONAL EXPERIENCE
Вступ. Активний розвиток цифрових технологій сприяв появі нових форм фінансових активів, серед яких особливе місце посідають криптовалюти. Їх децентралізований характер та високий рівень анонімності створюють як значні можливості для розвитку цифрової економіки, так і виклики для системи оподаткування. В Україні поки що відсутня чітка та всеосяжна система податкового регулювання операцій із криптовалютами, що ускладнює визначення правового статусу цих активів, бази та механізмів їх оподаткування. Отож, особливої актуальності набуває аналіз міжнародного досвіду у сфері оподаткування цифрових активів та адаптація ефективних моделей до українських умов. Мета – проаналізувати сучасний стан оподаткування криптовалют в Україні, визначити основні проблеми податкового регулювання цифрових активів та узагальнити міжнародний досвід для формування ефективної системи їх оподаткування. Результати. Визначено відсутність спеціального податкового законодавства щодо оподаткування цифрових активів в Україні, що створює правову невизначеність. Проведено систематизацію криптовалют за основними ознаками, розглянуто підходи до їхнього бухгалтерського обліку та оподаткування. Узагальнено міжнародну практику, яка свідчить про різноманітність підходів – від повного визнання криптоактивів як майна до їх часткової заборони. Висновки. Для ефективного оподаткування криптовалют в Україні необхідно розробити комплексну законодавчу базу, яка забезпечить прозорість фінансових операцій, визначить порядок обліку доходів і створить умови для належного оподаткування цифрових активів. Врахування міжнародного досвіду дасть змогу сформувати збалансовану систему податкового регулювання, що сприятиме розвитку цифрової економіки держави. Introduction. The active development of digital technologies has led to the emergence of new forms of financial assets, among which cryptocurrencies occupy a special place. Their decentralized nature and high level of anonymity create both significant opportunities for the development of the digital economy and challenges for the taxation system. In Ukraine, there is still no clear and comprehensive framework for the taxation of cryptocurrency transactions, which complicates the determination of their legal status, tax base, and taxation mechanisms. In this context, analyzing international experience in the taxation of digital assets and adapting effective models to Ukrainian conditions becomes particularly relevant. The purpose of the article is to analyze the current state of taxation of cryptocurrencies in Ukraine, develop the main problems of tax regulation of digital assets and summarize international experience to form an effective system of their taxation. Results. Violations of special tax legislation on the taxation of digital assets in Ukraine were identified, which creates legal uncertainty. Cryptocurrencies were systematized according to the main features suitable for their accounting and taxation. General international practice, which has a choice of a variety of approaches – from full recognition of cryptoassets as property to their partial ban. Conclusions. For effective taxation of cryptocurrencies in Ukraine, it is necessary to develop a comprehensive legislative framework that ensures the transparency of financial transactions, determine the procedure for accounting for income and create conditions for proper taxation of digital assets. Taking into account international experience will allow to form a balanced system of tax regulation, which will contribute to the development of the state’s digital economy.
cryptocurrency, taxation, digital assets, tax regulation, international experience.